\documentclass[a4paper, 12pt]{report}

\usepackage{hyperref}
\usepackage[utf8]{inputenc}
\usepackage[T1]{fontenc}
\usepackage[swedish]{babel}
\usepackage{rotating}
\usepackage{epstopdf}
\usepackage{graphicx}
\usepackage{fancyvrb}

\usepackage{pdfpages}

\usepackage[sorting=none]{biblatex}
\bibliography{bibogrophy}

\title{Projektarbete: kokbok \\
\small Ett projektarbete av Gustav Hartvigsson och Sofia Dehmer Österbo}
\author{Gustav Hartvigsson \\
Grebbestads Folkhögskola (VT 2011) \\
gustav.hartvigsson@gmail.com}

\begin{document}
  \maketitle
  
  \begin{abstract}
    \center
    Denna rapporten redogör för hur vi gick till väga för att göra en kokbok,
    vilka problem som vi stötte på och hur vi överkom dem.
    \smallskip
    \par
    I slutet reflekterar jag över de val som jag gjorde och för vad man skall
    tänka på till framtida projekt.
  \end{abstract}
  
  \tableofcontents
  
  \pagebreak
  
  %%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
  
  \chapter{Inroduction}
  
  \section{Projektets syfte}
  
  Syftet med projektet var att göra en kokbok för fattiga studenter.
  
  \section{Frågeställning}
  
  Vi hade egentligen ingen frågeställning att tala om. Utan att vi ville bara
  föra en kokbok som skulle bli lagom bra och lagom lättläst.
  
  \section{Tidigare verk}
  I Sverige publiceras det flest kokböcker per capita i hela världen,
  \footnote{\url{http://www.svb.se/nyheter/årets-godaste-böcker-utsedda?page=2&page=3}}.
  så det finns mycket att ``ta i'' när det gäller tidigare verk. Skall man ta och gå
  till den första berömda kokboken är det Kajsa Wargs
  \emph{Hjelpreda I hushållningen för unga Fruentimber}
  \footnote{\url{https://secure.wikimedia.org/wikipedia/sv/wiki/Cajsa_Warg}}
  som kan ses som en av
  de mets inflytelserika kokböckerna i svensk historia.
  
  \section{Metod}
  
  Vi samlade in recept och sedan lade vi det i ett Scribus NG dokument som
  jag (Gustav Hartvigsson) typsatte.
  
  Vi hade kom överens om en layout som vi båda tyckte passade. Det var Sofia
  som kom på idén till hur vi skulle se ut.
  
  \section{Presentation}
  
  Vi kommer att presentera det här på en lektion, jag  kommer dessutom
  att lägga upp den på min launchpad
  \footnote{\url{https://launchpad.net/~gustav-hartvigsson}} och på Firstclass.
  
  %%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
  
  \chapter{Resultat}
  
  \section{Tekniker och varför vi vad dem}
  Teknikerna som vi använde beskrivs nedan.
  
  \subsection{recept}
  För att insamla recept till kokboken använde vi oss av olika tekniker, jag
   valde att fråga mina föräldrar efter recept på olika maträtter
  och andra recept. Medan Sofia valde att kolla på nätet efter recept.
  
  Båda dessa tekniker har sina för och nackdelar: Att samla in recept från
  släktingar är ett bra sett att få recept på maträtter man känner igen,
  nackdelen är att de kan vara väldigt personliga recept som inte alltid är
  lätta att förstå; Att samla in recept via internet har den fördelen att det
  är (oftast) standardiserade maträtter som är neutrala, nackdelen är att man
  inte vet hur det kommer att smaka innan man lager dem.
  
  \subsection{typsättning}
  När jag  skulle välja typsättnings system så gjorde jag ett par
  exempel, som jag visade upp för Sofia, ett av exemplen gjorde jag i \LaTeX
  \footnote{\url{http://www.latex-project.org/}} och ett annat är i Scribus NG
  \footnote{\url{http://www.scribus.net}}.
  
  Vi valde efter en kort överläggning att jag skulle göra det i Scribus NG.
  
  Att det blev jag som typsatte var gå grund av att jag var den som kunde något
  om hur man använded Scribus NG och
  jag tyckte att det skulle vara oschysst att låta Sofia behöva lära sig
  ett nytt program och behöva brottas med det.
  
  \section{Problem}
  Här beskriver jag de olika problem som jag stötte på under projektets gång.
  
  \medskip
  \par
  \noindent Vissa av recepten var svåra att typsätta för att de var långa och
  komplicerade. Som exempel kan nämnas lansange receptet
  \footnote{\url{http://www.recepten.se/recept/lasagne.html}} var så pass lång
  och komplicerat att jag  ansåg att det omöjligt att typsätta och
  använde det inte i kokboken.
  
  Men detta lyckades jag att få plats med, genom att inte bry mig om
  marginalerna.
  
  \medskip
  \par \noindent
  Ett annat problem var att två andra recept var så pass långa att jag delade
  upp receptet på två sidor \footnote{Se kokboken i Bilaga \ref{Bilaga}}.
  
  \chapter{Slutsats}
  
  Här redogör jag för de olika slutsatsen jag kan dra av projektet, och
  kanske någon mer reflektion.
  
  \section{Recept}
  
  När man skall samla in recept till ett sådant projekt skall man alltid se
  till att man skapar riktlinjer, och diskuterar dem sinsemellan.
  
  Man kaske skall även ha ett max antal för hur mångra recept som skall vara med
  så att inte antalet skenar iväg.
  
  \section{Typsättning}
  
  När man skall göra en kokbok skall man se till att använda den teknik som är
  lättast att använda och som producerar det bästa resultatet.
  
  I mitt fall valde jag mellan Scribus NG och \LaTeX \ och det blev Scribus NG
  i slutändan, detta pga att det förslaget som jag lade fram såg bättre ut än
  det förslaget jag lade fram för \LaTeX.
  
  \chapter{Reflektioner}
  
  När jag började projektet hade jag faktiskt tänkt att använda \LaTeX \ och
  inte Scribus NG, men efter överläggningar blev det så att det blev Scribus
  NG och inte \LaTeX.
  
  Hade jag använt \LaTeX \ \emph{tror} jag att det skulle ha blivigt färdig
  snabbare för att då hade jag inte behövt bry mig om hur allt såg ut, utan bara
  behöva bry mig om text och struktur. I Scribus behövde jag nämligen kopiera
  textramarna mellan sidorna och sedan fylla i dem.
  
  När jag klistrade in texten i scribus så erhöll inte text formateringen i
  textrutan utöver den första raden, detta kan vara en bugg i Scribus, eller en
  eftergift som programmerarna gjort, jag vet inte.
  
  \medskip
  \par \noindent
  När projektet startade så trodde jag att det skulle vara lätt som en
  plätt, men verkligheten är en annan.
  
  Det kan verka vara lätt på pappret, och för en del är det det även i
  praktiken.
  Men så är det inte för en del, speciellt inte om de som håller på med ett
  projekt \emph{talar samma språk} så att säga.
  
  Något som för mig är en självklarhet är inte det för alla, man kan ta ett ord
  som \emph{teori} och det finns tio olika förklaringar på vad det betyder.
  Vad jag menar med \emph{teori} är inte samma sak som en gissning, utan
  en vetenskapligt underbyggd \emph{hypotes} som klarat \emph{refereegranskning}
  \footnote{\url{https://secure.wikimedia.org/wikipedia/sv/wiki/Refereegranskning}}
  och som kan motbevisad om vissa kriterier uppfylls, om det händer blir den
  \textbf{a)} reviderad eller \textbf{b)} förkastad. Det är det här som gör
  teorier till mer än vad gemene man tror att det är.
  
  \newpage
  
  \begin{quote}
    \textbf{Teori:} \newline
    ``Vetenskap: Komplex vetenskaplig slutsats och förklaringsmodell,
    alternativt system av desamma, till exempel Einsteins
    relativitetsteorier eller gravitationsteorin. I motsats till i dagligt
    tal används ordet `teori' inom vetenskapen inte som en nära synonym till
    ordet `gissning', utan en teori är tvärtom den starkaste
    sannolikhetsgrad som kan nås inom vetenskapen.''
    \footnote{\url{https://secure.wikimedia.org/wikipedia/sv/wiki/Teori}}.
  \end{quote}
  
  Detta var bara ett exempel på hur ett ord för en person kan betyda något annat
  än för någon annan. Som i sin tur kan beskriva hur svårt det kan vara att
  förmedla något från en person till en annan.
  
  \medskip
  \par \noindent
  Man kan inte heller lita på att sina medhjälpare/kompanjoner kan läsa ens
  tankar: att försöka redogöra för vad man tycker om de olika
  sakerna man gör. Det här är nog den viktigaste reflektion som jag kommer ta
  med mig från det här projektet.
  
  
  \begingroup
    
    \newpage
    
    \vspace*{\fill}
    
      \label{Slutord}
      \Large \centering \textbf{ Slutord }
      
      \bigskip
      
      \normalsize
      
      \centering
      Jag har nog inte uppfyllt de krav som ställs på en ``bra'' rapport av ett
      projektarbete, och jag upprepar mig en hel del. men jag känner mig lite lätt
      pressad för tillfället, och tycker att det finns viktigare saker att göra än
      att skriva en rapport om hur man gör en kokbok.
      
      \medskip
      Den här rapporten är inte häller den bäst strukturerad korrekta som finns,
      jag skulle nog bli ganska förvirrad av den själv.
      
      \medskip
      Jag vet att sammanfattningen inte är så lång som vissa tycker att den
      skall vara, men jag tycker att en sammanfattning inte skall ge ut för
      mycket information och \emph{spoila} \footnote{Spoila - av engelskans
      spoil, att berätta handlingen.} rästen av rapporten.
      
      \medskip
      Hoppas dock att ni blir nöjda med min rapport och att den blir godkänd.
      
      \medskip
      Fö. kan jag berätta lite om varför inte alla sektioner börjar stor bokstav,
      det beror på att alla \emph{sektioner} börjar på stor bokstav, det är
      \emph{under sektionerna} som inte har det.
    \vspace*{\fill}
  \endgroup
  
  
  %%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
  
  \nocite{grns}
  \nocite{flfl}
  \nocite{hbpb}
  \nocite{ptgrtn}
  \nocite{ktblr}
  \nocite{lsgn}
  \nocite{pstsld}
  
  %%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
  
  \begingroup %% hakk to make the lists on teh same page.
 %   
    \chapter{Förteckningar}\let\chapter=\section
 %   
 %   \listoffigures
 %   
 %   \listoftables
 %   
    \printbibliography
 %    
  \endgroup %% end of hakk
  
  
  %%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
  
  \newpage
  
  \appendix
  \chapter{Kokbox} \label{Bilaga}
  
  \includepdfmerge[nup=1x2,landscape]{./ALPHA.pdf, 2, -}
  
\end{document}
